Organizátor
Spoločnosť generála M. R. Štefánika v Českej republike, z. s.
Česká republika (350 000 krajanov)
Dátum realizácie
Oblasť
Informácie
Popis udalosti/akcie/projektu:
Významný slovenský politik, československý štátnik, historik, novinár a publicista.- Pôvodne poslanec uhorského snemu, potom československého Národného zhromaždenia. Významný ideologický a politický predstaviteľ slovenského i medzinárodného agrárneho hnutia. Minister rôznych rezortov v rade československých vlád. Prvý Slovák vo funkcii predsedu československej vlády (1935-1938) krátko i minister zahraničných vecí 1936. Stúpenec stredoeurópskej integrácie, autor projektu podunajskej federácie.
Pochádzal z význačnej národne uvedomelej evanjelickej rodiny. Študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici, Šoproni a Sibiu, kde v roku 1896 maturoval. Vďaka prestupom počas gymnaziálnych štúdií spoznal rôzne kúty Rakúsko-Uhorska, zároveň mal osobnú skúsenosť s maďarským šovinizmom, keď sa kvôli svojmu národnostnému cíteniu opakovane dostával do konfliktov s vyučujúcimi. Neskôr študoval právo na univerzitách v Budapešti a v Kluži , slovanskú filológiu a históriu na viedenskej univerzite. Už ako študent pracoval národnostných spolkoch a venoval sa žurnalistike. Na prelome 19. a 20. storočia aktívne prispieval do časopisu Hlas a prejavoval sympatie k budúcemu prezidentovi spoločného štátu Čechov a Slovákov Tomášovi Garrigue Masarykovi. Pôsobil ako parlamentný spravodajca v liberálnom denníku Neues Budapester Abendblatt a od roku 1900-1902 vydával a redigoval v Budapešti Slovenský denník, od roku 1903 vydával Slovenský týždenník. Prostredníctvom žurnalistiky prešiel k aktívnej politike. Postupne sa prepracoval k vlastnému politickému programu so základnou ideou prebudovať Uhorsko na demokratický štát k čomu malo napomôcť všeobecné volebné právo a aktívny podiel všetkých národností na verejnom živote. V svojich dvadsiatich siedmych rokoch sa stal poslancom uhorského snemu, kde v rokoch 1905-1910 zastupoval dolnozemských Slovákov,. V parlamente nadviazal spoluprácu so zástupcami nemaďarských národov Uhorska. Pred prvou svetovou vojnou úzko spolupracoval s následníkom trónu arcivojvodom Františkom Ferdinandom d´Este,ktorý usiloval o odstránenie dualizmu a o federalizáciu monarchie. Za prvej svetovej vojny pôsobil v rokoch 1914-1915 ako dôstojník rakúsko-uhorskej armády v Trenčíne a vo Vespríme. V rokoch 1915-1916 ako šéf vojenského cenzúrneho úradu pre Chorvátov a 1916-1918 ako redaktor tlačovej kancelárii vo Viedni. V tej dobe napísal knihu Československý rozkol, venovanú kultúrnym a politickým vzťahom medzi Čechmi a Slovákmi. Zároveň sa vo Viedni zúčastnil vypracovania projektu samostatného československého štátu a jeho vnútornej organizácie. Koncom októbra 1918 sa stal členom Slovenskej národnej rady a účastníkom Martinskej deklarácie. Po vzniku Československa pôsobil najprv ako zmocnenec československej vlády v Budapešti. Pokračoval ako vo svojej predvojnovej politike organizovania roľníctva a stal sa jedným z prvých mužov Republikánskej strany zemedelského a maloroľníckeho ľudu. Ako čelný predstaviteľ tohto najsilnejšieho československého medzi vojnového politického subjektu sa podieľal na tvorbe a realizácii hospodárskej politiky ČSR. Je považovaný za tvorcu teórie agrárnej demokracie . V rokoch 1918-1938 bol poslancom Národného zhromaždenia. V roku 1921 bol menovaný profesorom novovekých slovenských dejín na Komenského univerzite v Bratislave.
Hodžova koncepcia strednej Európy mala vychádzať z jednotlivých hospodárskych a politických záujmov podunajských štátov, smerovala k ich hlbšej súčinnosti a neskoršie k vytvoreniu podunajskej federácie. Vo slovenskej otázke sa celkom nezhodoval s centralistickým modelom unitárnej ČSR, V roku 1927 sa podieľal na realizácii nového správneho usporiadania štátu a roku 1938 pripravil projekt reformy československej samosprávy. Rovnako sa snažil rôznymi opatreniami riešiť problém národnostných minorít. V roku 1938 viedol neúspešné rokovania so zástupcami Sudetonemeckej strany, jeho vláda prijala 21.9.1938 berchtesgadenské ultimátum a 22.9. odstúpil, Po Mníchove emigroval do Švajčiarska a neskôr do Francúzska, kde založil Slovenskú národnú radu ako reprezentantku slovenských demokratických síl v exile, ktorá odmietala Tisovu kolaboráciu s nacistickým nemeckom. Režim Slovenského štátu ho odsúdil v neprítomnosti na osemnásť rokov väzenia,
Hodža nestrácal nádej aj po obsadení Francúzska nacistickými vojskom veril vo víťazstvo demokracie a navrhoval, aby bola po vojne obnovená republika na základe princípu troch rovnocenných národov Čechov, Slovákov a Rusínov so spoločnou zahraničnou politikou, vojskom , financiami, dopravou a obchodom, ale predstavitelia československej exilovej vlády na čele s Edvardom Benešom jeho koncepciu odmietli. Preferoval vytvorenie stredoeurópskej federácie, ktorá by čelila veľmocenským vplyvom a zároveň by negovala niektoré temné stránky versailleského usporiadania. V roku 1942 vydal v Londýne na toto téma knihu, ktorá v slovenskom jazyku pod názvom Federácia v strednej Európe bol vydaná až v roku 1997
Krátko pred smrťou varoval pred sovietizáciou strednej Európy v memorande Europe at the Crossroads, zaslanom na americké ministerstvu zahraničia. Počas svojho života publikoval tisíce článkov, polemík a štúdií.
Osvojil si viac jazykov, Okrem rodnej slovenčiny a češtiny plynule rozprával po maďarsky, nemecky, anglicky, francúzsky, rumunsky, srbochorvátsky a poľsky.
Milanovi Hodžovi nebolo dopriate dožiť sa porážky nacizmu ani vrátiť sa z exilu do vlasti. Zomrel na následky operácie 27.júna 1944 v Clear Water na Floride v USA. V roku 2002 boli ostatky Milana Hodžu prevezené z československého národného cintorína v Chicagu na Slovensku a pietne uložené na národnom cintoríne v Martine.
30.marca 2001 bola v Zapovej ulici č.7, Prahe 5- Na Hřebenkách odhalená Milanovi Hodžovi pamätná tabuľa s jeho reliéfom, za účasti predsedov vlád Miloša Zemana a Mikuláša Dzurindu. Hlavný prejav predniesol vtedajší podpredseda vlády Vladimír Špidla,
Na tabuli je napísané:
Tento dům nechal v letech 1923-1924 postavit a do roku 1938 zde žil významný slovenský politik a novinář, československý státník a v letech 1935-1938 předseda vlády první ČSR průkopník myšlenky evropské integrace Dr. Milan Hodža.
V Hodžovej vile sa odohrávali dôležité stretnutia a rokovania. Prichádzali sem premiéri, ministri, úradníci, diplomati, cirkevná hierarchia, generalita, ale aj roľníci.
V súčasnej dobe je rezidenciou luxemburského veľvyslanca.
Pozvánka na zahájení výstavy k 80. výročí SNP na nám. Míru v Praze - od 26.8.2024 do 13.9.2024
Výzva na podporu mimovládnych organizácií zameraných na národnostné menšiny v Bulharsku, ČR, Estónsku, Maďarsku, Rumunsku a Slovinsku - od 1.9.2024 do 20.9.2024
Pomník československým legionářům zemřelých při návratu do vlasti na cestě z Vladivostoku do Terstu - od 1.9.2024 do 30.9.2024
Výzvy slovenskej diaspóry k spolupráci s materskou krajinou - od 1.8.2024 do 30.9.2024
"Na slovíčko Slováci" - od 16.3.2024 do 30.10.2024
Pamätná tabuľa na Jána Kuciaka v Prahe - od 11.8.2024 do 21.12.2024
Medzinárodná pražská konferencia slovenských a českých stredoškolákov: Slovenské tradície a ich premeny - od 7.1.2024 do 30.12.2024
Obnovenie činnosti Informačného centra slovenského zahraničia - od 1.6.2024 do 31.12.2024
Krajania na Dňoch slovenského zahraničia v Rumunsku - od 1.4.2024 do 31.12.2024
Odborná konferencia a valné zhromaždenie Svetového združenia Slovákov v zahraničí - od 1.4.2024 do 31.12.2024
KORENE – ČASOPIS SLOVÁKOV ŽIJÚCICH V ČR príloha čas. DOTYKY - od 2.1.2024 do 31.12.2024
Cena Mateja Hrebendu 2024 - od 2.1.2024 do 31.12.2024
Kluby Koreňov - kultúrne aktivity Slovákov v regiónoch ČR - od 2.1.2024 do 31.12.2024
Snem Obce Slovákov v ČR - od 1.9.2024 do 31.12.2024
Činnosť Ekumenickej duchovnej rady SZSZ - od 2.1.2024 do 31.12.2024
Cena Milana Rastislava Štefánika - od 2.1.2024 do 31.12.2024
Mesačník LIsty Slovákov a Čechov, ktorí chú o sebe vedieť viac - od 7.1.2024 do 31.12.2024
Čo môžete robiť v Pražskej kaviarni? - od 1.1.2024 do 31.12.2024
Ako môže krajan/občan pomôcť v roku 2024 Slovensku (hoci aj zo zahraničia)? - od 1.1.2024 do 31.12.2024
Spoločne ďalej Česko a Slovensko. - od 15.1.2024 do 31.12.2024
Kniha Zuzkine dobrodružstvá - od 1.7.2024 do 30.3.2025